iLearn+Nätverk+för+e-lärande


 * iLearn: Nätverk för e-lärande **

iLearn: Nätverk för e-lärande on Pohjanmaalla Vaasassa Yrkesakademin i Österbottenissa (YA!) toteutettava ammatillisten oppimisympäristöjen kehittämishanke, jossa on lisäksi ollut yhteistoteuttajina mukana kolme muuta ruotsinkielistä ammatillista koulutusorganisaatiota, Axxell Utbildning Ab, OptimajaPrakticum. Hanke sai rahoituksen vuonna 2011 ja toteutusaika päättyi vuodenvaihteessa.

Hankesuunnitelman mukaan iLearn: Nätverk för e-lärande -hankkeen päätavoitteena on ollut tarjota ja kehittää uudenlaisia, moderneja e-oppimisen välineitä opettajille. Hankkeessa on pyritty uudistamaan tieto- ja viestintätekniikan opetuskäytön suuntaviivoja testaamalla aktiivisesti koulutusteknologiaa, mobiililaitteita ja e-oppimisen välineitä.

iLearn: Nätverk för e-lärande -hankkeen projektipäällikkö **Kim Vesterbackan** mukaan hankkeessa on keskitytty tavoittelemaan kolmea asiaa: - benchmarkata 1:1 –konseptia/-mallia (ett-till-ett, one-to-one), sekä tarjota tilaisuuksia testata ja jakaa tätä konseptia suomenruotsalaisissa ammattioppilaitoksissa. - kehittää e-oppimisen verkostoa ja yhteistyötä ruotsinkielisissä ammattioppilaitoksissa Suomessa. - arvioida, testata ja hyödyntää uudenaikaisia mobiililaitteita osana opetusta ja oppimista.

// iLearn: Nätverk för e-lärande -hankkeen projektipäällikkö Kim Vesterbacka //


 * Benchmarkkausta Ruotsissa **

1:1 –konseptin benchmarkkaustoimintaa on tehty vierailemalla oppilaitosjohdon kanssa hankkeen puitteissa Ruotsissa, missä hanketoimijat osallistuivat myös Framtidens lärande–konferenssiin. Niin sanotuilla e-oppimiskoordinaattoreilla on ollut myös mahdollisuus osallistua Applen Standout Schools –verkkoseminaareihin, sekä Learning with iPad –opetusjohdon miniseminaariin Helsingissä.

1:1-konsepti on 90-luvun lopulta Yhdysvalloista lähtöisin oleva malli, jossa opiskelijoille ja opettajille annetaan käyttöön jokin opiskelua tukeva henkilökohtainen työkalu, esimerkiksi mobiililaite tai älypuhelin (alun perin kannettava tietokone). iLearn: Nätverk för e-lärande –hankkeeseen konsepti on tullut tutuksi kuitenkin juuri Ruotsissa tehdyn benchmarkkauksen kautta. Konsepti itsessään on jo vanha, mutta nykyaikaiset mobiili- ja älylaitteet antavat siihen aivan uudenlaisia ja erilaisia teknisiä ja pedagogisia mahdollisuuksia janäkökulmia, projektipäällikkö Kim Vesterbacka kertoo.

1:1 –konseptissa ideana on se, että tätä henkilökohtaista työkalua pidetään mukana aina opetuksessa ja se on heti käyttövalmiina tarvittaessa. Laitteessa tulee olla sekä koulusta määrättyjä ja tarvittavia ohjelmia ja appseja, mutta myös opiskelijan ja opettajan omia, henkilökohtaisia ohjelmia.

Kim Vesterbackan mukaan 1:1-konseptia voidaan toteuttaa organisaatioissa eri tavoilla. Oppilaitos tai kunta voi esimerkiksi ostaa ja jakaa laitteet opiskelijoille ja opettajille, tai toisen mallin mukaan opiskelijat voivat vuokrata tai ostaa laitteen käyttöönsä maksua vastaan. Tietysti olemassa on myös BYOD-malli, Bring Your Own Device, jossa opiskelijoita tuetaan heidän omien laitteiden käytössä. Tässä mallissa oppilaitosten suljetut IT-ympäristöt eivät kuitenkaan ole vaihtoehto, sillä kaikkien resurssien tulee olla avoimia.

Pedagogisessa mielessä 1:1-mallilla pyritään siihen, että saadaan aikaiseksi oppilaslähtöistä oppimista opiskelijoiden omatoimisuuden ja aktiviteettien kautta. Vesterbackan mukaan 1:1-konsepti sopii yleisesti konstruktivistiseen pedagogisen näkemykseen, jossa opetus halutaan saada nykypäivän yhteiskuntaan sopivaksi ja työelämälähtöiseksi.

Tämä väistämättä tarkoittaa, että opettajan täytyy sovittaa opetustaan opiskelijoiden ja aineen mukaan. Se ei ole aina helppoa, jonka vuoksi tarvitaan aluksi metodeja ja malleja kouluttamaan ja tukemaan opettajia uudessa opettajaroolissa.

1:1-konseptissa tekniikan käyttö ei kuitenkaan ole itsetarkoitus, vaan sen ajatuksena on tukea perinteistä oppimista sekä lisätä mahdollisuuksia tehdä esimerkiksi yhteistyötä ja edistää kommunikaatiota ja vuorovaikutusta, Vesterbacka huomauttaa.

// Ammattioppilaitos Prakticumin opiskelijat tekevät iPadilla videota liikuntatunnilla. //


 * Internet mahdollistaa yhteistyön etänäkin **

iLearn: Nätverk för e-lärande -hankkeen yhteistyökumppaneita löytyy maantieteellisesti eri puolilta Suomea, jonka vuoksi yhteinen hankkeen toteutus voi olla haastavaa. Hankkeen toiseen tavoitteeseen liittyvä e-oppimisen koordinaattorien (= yhteistoteuttajien) välisen yhteistyön kehittäminen onkin ollut Kim Vesterbackan mukaan palkitsevaa.

Yhteistyötä toimijoiden välillä on tehty lähipäivien, mutta myös etävälineiden, kuten Adobe Connectin välityksellä. Tiedon jakamista ja levitystä on puolestaan hoidettu mm. Facebookissa suljetussa ryhmässä sekä Googlen työkalujen (dokumentit/Drive) avulla. Vesterbacka katsookin, että internetin avulla on onneksi ollut helppoa ja nopeaa esittää e-oppimiskoordinaattoreille ideoita, kokemuksia ja ongelmia, ja tätä kautta saada kaikupohjaa e-oppimisen ja koulutuksen kehittämiseen.


 * Mobiililaitteet hankkeen keskiössä **

Mobiililaitteiden ja erilaisten työkalujen testaaminen on kuitenkin ollut iLearn: Nätverk för e-lärande –hankkeessa keskeisimpänä asiana ja tehtävänä, kertoo Vesterbacka. E-oppimiskoordinaattorit ovat testanneet ja pilotoineet erilaisia työkaluja, malleja ja menetelmiä erilaisissa opetusryhmissä. Lisäksi opettajia ja opiskelijoita on tuettu niin pedagogisissa kuin teknologisissa asioissa. Kaiken kaikkiaan toiminnasta on saatu paljon positiivista palautetta kaikilta osapuolilta.

”Konsepti 1:1:sta saatujen käyttäjäkokemusten mukaan mallilla voidaan tukea arkipäiväistä e-oppimisen opettamista luonnollisella, monipuolisella ja joustavalla tavalla”, Kim Vesterbacka kertoo.

Erityisen positiivisena asiana Vesterbacka näkee hankkeen tuloksissa sen, että niissä yksiköissä, joissa mallia on testattu ja joiden kanssa yhteistyötä on tehty, on selvästi noussut niin opettajien kuin opiskelijoiden halu jatkaa toimintaa edelleen, vaikka toiminta hankkeen puitteissa on päättynytkin. Lisäksi uusien koulutusmenetelmien ja tvt-välineiden käyttö on levinnyt laajemminkin opettajien keskuudessa, eli hanketoiminnalla on ollut laajaa vaikutusta myös kokonaisuudessaan organisaatioiden kehitystyössä.

Nyt hankkeen päättymisen jälkeistä siirtymistä pilotoinnista toiminnan jalkauttamiseen Vesterbacka pitää kuitenkin haasteellisena. Hänen mukaansa erityisen tärkeää jalkauttamistyössä on se, että organisaatioiden johto on tietoinen hankkeen toiminnasta ja tuloksista, mikä puolestaan edellyttää aktiivista yhteistyötä koulun hallinnon kanssa. Vain tätä kautta on mahdollista saada juurrutettua e-oppimista ja tietotekniikkaa osaksi luonnollista toimintaa opetustyössä.

Kim Vesterbackan mukaan iLearn-hankkeen myötä johto on omin silmin saanut nähdä tulokset ja ovat myönteisiä tulevaan työhön.

”Koulun johto on kehittämistyön onnistumisessa avainasemassa. Vaikka johto ei itse aktiivisesti osallistuisikaan (hanke)toimintaan, on erittäin tärkeää, että koulun johto ymmärtää konseptin ja heillä on tarpeeksi kattavaa tietoa sekä selkeä kehittämistyön etenemisstrategia”, hän huomauttaa.


 * Haasteena tiukat IT-rakenteet ja tietoturva-asiat **

Hankkeen projektipäällikkö Kim Vesterbackan mukaan tvt:n ja koulutusteknologian aktiivinen kehitys ja testaus ovat edellytys sille, että pystyy pysymään kilpailukykyisenä nopeasti kehittyvässä tietoyhteiskunnassa.

Aktiivinen kehitys ja testaaminen voivat aiheuttaa koulutusorganisaatioissa ongelmiakin, sillä yhä kiristyvät tietoturva-asiat ja koulujen tiukat IT-rakenteet rajoittavat tekemistä.

Vesterbacka kertookin keskustelleensa toistuvasti muiden e-oppimiskoordinaattorien kanssa siitä, miten tietoturva-asiat ja IT-rakenteet vaikuttavat opettajien mahdollisuuksiin soveltaa nopeita ja joustavia innovatiivisen ja innostavan oppimisen välineitä opetuksessa.

Tämä ongelma on usein organisaatiokohtainen, mutta esimerkiksi keväällä 2012 Jyväskylässä Nappipariston järjestämässä IT-osaajien ja hanketoimijoiden yhteisseminaarissa ongelmaa käsiteltiin ja sen todettiin olevan todellinen, johon on haastavaa löytää kaikkia osapuolia tyydyttävää ratkaisua.

Esimerkkinä IT-rakenteiden rajoitteista Kim Vesterbacka käyttää avoimia langattomia verkkoja. Mobiililaitteiden täysipainoinen hyödyntäminen vaatii joustavaa ja rajoittamatonta pääsyä avoimiin langattomiin verkkoihin, mutta hankkeen aikana he ovat törmänneet hyvin suuriin eroihin siinä, miten IT-ratkaisut on rakennettu eri paikoissa. Niin sanotut lukitut IT-rakenteet ovat aiheuttaneet hankkeessa suuria ongelmia ja rajoituksia mobiililaitteiden ja –ratkaisujen käyttöönotossa ja käytössä. Vaikka tietoturva-asiat eivät missään nimessä saa vaarantua, pitää Kim Vesterbacka tärkeänä sitä, että saataisiin kehitettyä sellaisia käyttäjäkeskeisiä teknisiä ratkaisuja ja tvt-kulttuuria, jotka tukevat ja mahdollistavat joustavan, modernin ja aktiivisen opiskelun.


 * Enemmän yhteistyötä suomen- ja ruotsinkielisten kesken! **

iLearn: Nätverk för e-lärande -hankkeen päätösseminaari pidettiin Tampereella joulukuussa 2012. Mukana päätösseminaarissa paikalla oli oppilaitosjohtoa, e-oppimisen koordinaattorit, Opetushallituksen edustajat sekä luennoitsija konsultointitoimistosta Tänk Om (http://www.tankom.nu/).

Vesterbacka haluaa lähettää terveisiä suomenkielisille oppimisympäristöjen hanketoimijoille. Hänen mukaansa ruotsinkielisten ja suomenkielisten hanketoimijoiden välillä on valitettavan vähän tiedonvaihtoa ja kokemustenvaihtoa, vaikka opittavaa olisi varmasti puolin ja toisin.

”Tervetuloa tutustumaan suomenruotsalaisten ammattikouluttajien hanketoimintaan! Osallistumme myös mielellämme suomenkielisten koulujen hankkeisiin sekä vaihdamme verkostomme kokemuksia ja näkemyksiä. E-oppimisen iLearn: Nätverk för e-lärande -hankeverkoston yhteyshenkilöt ovat:

- Kim Vesterbacka – Yrkesakademin i Österbotten - Sebastian Nordström – Axxell - Patrik Lindgren– Optima - Jeanette Harf – Prakticum.”


 * Lisätietoa hankkeesta:**

[]

[]


 * 1:1-konseptiin liittyviä tutkimuksia:**

[]



(Kirjoittanut Antti Voutilainen)